43.Santa Maria del Mar.  

•	Nom: Santa Maria del Mar Arquitectes: Berenguer de Montagut i Ramon Despuig Cronologia: 1329-1383 Localització: Barcelona (Catalunya) Estil: gòtic català Materials utilitzats: Pedra de Montjuïc. Sistema constructiu: arquitravat i voltat 

•	L'església de Santa Maria del Mar és el símbol de l'imperi català al Mediterrani al llarg dels segles XIV i XV; 
•	en erigir-la, mercaders i armadors deixaren constància de la seva empenta i del seu poder. 
•	Està considerada com una de les joies del gòtic a l'Estat espanyol, i fins i tot a Europa, la seva puresa de línies i l'extrema precisió de la seva construcció fan que pugui competir, amb unes dimensions molt més modestes, amb les grans catedrals franceses, com Chartres i Reims. 
•	
•	Breu biografia 
•	Dels mestres d'obres -així se'ls anomenava a l'edat mitjana- que s'encarregaren de la construcció de l'edifici, poca cosa més en sabem que no sigui el nom. 
•	A més d'intervenir en la construcció de Santa Maria del Mar, sabem que Berenguer de Montagut @ va treballar en l'edificació de la Seu de Manresa, i Ramon Despuig, en la realització del claustre de la Seu de Vic. 

•	(2.1.Planta-espai.) Planta de saló o basilical. sense transsepte (80 m de llarg i 34,5 m d'ample) (32/3). La separació intercolumnar de 13 m -la distància més gran d'entre totes les altres catedrals gòtiques- dels pilars octogonals (sense els nervis que baixin arran de terra) i l'alçada semblant entre la nau central (32 m) i les laterals (26 m) creen la sensació d'espai únic, malgrat tenir tres naus.

•	(2.1.Planta-espai.) La visió global interna és total  sense que s'hi vegi cap mena de compartimentació com passava en les esglésies del gòtic del nord europeu. 
•	A més, totes les parts de l'edifici tenen una relació proporcional matemàtica: la nau central fa el doble que les laterals i la separació intercolumnar de 13 m correspon a l'alçada de l'arc former (32/4). La relació entre totes les parts confereix, doncs, l'harmonia caracterlstica a Santa Maria del Mar. 

•	(2.2.Elements de suport i suportats.) 
•	 Vuit pilars a la nau i vuit més al presbiteri. Contraforts exteriors massissos, sense arcbotants, l'espai entre els quals s'aprofità per situar-hi capelles laterals i un mur perimetral (32/3). 
•	Els elements suportats són les Voltes de creueria i la volta anular de creueria al deambulatori (32/2). 

•	(2.3.Espai interior:
         Il.luminació) 
•	La igualtat de les naus fa que només hi hagi petits òculs a la part superior i finestrals més amplis a la nau lateral que il·luminen el centre. 

•	La façana occidental disposa, a més, de sis finestrals i una gran rosassa, enfonssada pel terratrèmol de 1428 i reconstruïda l'any 1459. 
•	
•	(2.3. Espai exterior) Volums: 
•	Els murs perimetrals i l'absència de decoracions com ara pinacles fan que aquest temple tingui un concepte horitzontal exterior que contrasta amb l'interior. 
•	EI sostre de terrassa pla ajuda a reforçar l'horitzontalitat (32/1). 
•	Façanes: La façana occidental és d'una gran sobrietat amb només la portalada marcada amb un gablet; en el timpà, una escultura del Pantocràtor. 
•	Dos típics campanars octogonals catalans flanquegen aquest accés principal. 

•	(2.3. Espai exterior) Urbanisme: 
•	Ledifici està totalment integrat dintre de la trama de carrers populars del barri de la Ribera, amb només un lateral lliure -eI que correspon a l'antic cementiri de les Moreres- i una petita placeta davant la façana occidental. 

•	(2.5.elements decoratius.) 
•	La sobrietat decorativa típica del gótic meridional té un dels millors exemples en Santa Maria del Mar.
•	 Només les claus de volta estan esculturades i policromades, i els nervis que hi desemboquen estaven una mica policromats a la zona de la clau de volta. 
•	Els vitralls també són un element decoratiu important 

•	(2.6.Estil) 
•	Santa Maria del Mar és un dels exemples més reeixits del gòtic meridional d'Europa 
•	 Decorativament, hi impera la sobrietat; els volums són clars i compactes; l'interior és concebut com un espai unitari amb les naus d'una alçada semblant i el sostre és acabat en terrassa. 

•	(3.1.Funció-forma) 
•	 EI barri de la Ribera necessitava un gran edifici parroquial per tal d'acollir-hi els fidels que hi habitaven en el segle XIV. 
•	Es un edifici pensat per a les grans cerimònies litúrgiques del barri. 
•	Per la seva grandària, el temple de Santa Maria del Mar ha estat anomenat la catedral de la Ribera. 

•	(3.2.Elements simbòlics) 
•	 La consolidació de les ciutats com a centres de poder respecte als senyors feudals necessitava grans edificacions construides per la burgesia menestral. 
•	Per això l'edifici de Santa Maria del Mar fou constru'lt en només cinquanta-quatre anys, ja que hi van col·laborar tant el rei Pere el Cerimoniós com els gremis i l'esforç personal dels treballadors del barri de la Ribera. 
•	La prova d'això és el fet que, en la decoració de les portes, hi hagi el símbol dels descarregadors del moll i, a l'interior, la figura del mostassaf -controlador dels pesos dels comerciants-, oficis estretament relacionats amb la Barcelona portuària i comercial. 

•	(3.3. Relació època-construcció ) 
•	EI canvi d'unes societats feudals vers unes societats urbanes fou paral.lel al canvi del romànic al gòtic. 
•	Els principals monuments romànics són edificis rurals -sobretot monestirs, els abats dels quals feien, també, la funció de senyors feudals -mentre que trobem els principals edificis gòtics dintre de les ciutats 
•	L'empenta de les construccions gòtiques, malgrat el llarg temps que calia per construir-les, és deguda a les col·laboracions reial i ciutadana -sobretot dels gremis i les confraries-, que hi aportaren els recursos per emprendre edificacions d'un enorme cost econòmic i social. 

•	(3.4.Transcendència de l’obra.)
•	Santa Maria del Mar és un edifici clau pel que fa al desenvolupament del gòtic a Catalunya. 
•	Va influir profundament sobre tots els arquitectes de l'època; i, passat el temps d'oblit propi de l'època moderna, en el segle XIX se'n van recuperar els valors, a través dels estudis artístics i des del vessant de recuperació del neomedievalisme. 
•	Ja en ple segle xx, els arquitectes racionalistes -Le Corbusier per exemple- n'admiraren la simplicitat formal i estructural. la qual, però, era de gran efectivitat. 

•	Enllaços Art Gòtic:
•	Galeria d’Imatges:1
•	J@rrimad1
•	Vocabulari bàsic de l’art @RIERA
•	Santa Maria del Mar 1 
•	Galeria d’imatges 1 2
•	Gòtic a Espanya 1 2 
•	Arteguias
•	Arte gótico 1
•	Aulanet