1.ICTINOS i CAL·LÍCRATES, Partenó, Acròpolis d’Atenes, 447-432 aC.

COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005
(a) Situeu l’obra triada en el temps i relacioneu-la breument amb el seu context històric. [1 punt] Situa l’obra en el temps (període o segle), indica almenys dues característiques del context històric i els relaciona amb l’obra (1 punt). 
(1.-Presentació i context. Identificació i catalogació de l’obra i Context històric)
2.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (a)
•	(1.1.*Nom de la construcció) El Partenó o temple d‘Atena.

•	(1.2.*Autor) La direcció de les obres fou encarregada a Fídies, i hi col·laboraren com a arquitectes Ictinos i Cal·lícrates

•	.(1.3.*Cronologia) Realitzat en temps de Pèricles:entre els anys 447-432 aC (segle V aC)  

•	(1.7.*Localització actual): Acròpolis d’Atenes (Grècia), en el lloc on anteriorment s'erigia un temple hexàstil (l'Hecatòmpedos), que fou destruït pels perses el 479 aC.

3.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (a) 

•	(1.10.Introducció a l’obra i Bigrafia de l’autor-context.) es considera l’edifici més important de l’art grec per la seva perfecció formal i visual . Ictinos , arquitecte d'Atenes i amic de Pèricles, va ser contractat amb Cal·lícrates pèrquè construís el Partenó, el temple més important de l'Acròpoli d'Atenes. Tanmateix va dissenyar el temple de Ceres (V imatge) i Prosèrpina a Eleusis i el temple d'Apol·lo a Epicuri. El llibre que sembla que va escriure   sobre la construcció del Partenó, no s’ha trobat Per la seva banda, Cal·lícrates va ser. arquitecte del temple de Nike Àptera o Atena Nike (0311), que també forma part del conjunt de l'Acròpoli d‘Atenes. 

•	(I.ART GREC.CONTEXT HISTÒRIC) El  Període clàssic (ss. V-IV aC), s'emmarca entre la finalització de les Guerres Mèdiques i la mort d'Alexandre el Gran. És l'etapa de més esplendor i originalitat de l'art grec : el temps de Pericles (492-429 aC).

4.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (a) 

•	Pèricles va ser l'home més influent a l'Atenes del segle V a.C. De família aristocràtica, era, tanmateix, un decidit defensor de la democràcia. Va ser un gran orador que sabia convèncer els seus conciutadans. Va dirigir la política de la ciutat, que va convertir en el centre de la Lliga de Delos. EI seu nom està relacionat amb la reconstrucció dels temples de l'Acròpolis. Va morir a causa de la pesta durant els primers anys de les guerres del Peloponès (429 a.C.). 

•	Pèricles volia seguir de prop l’obra predestinada a simbolitzar tot allò en què ell creia. Per aquest motiu, nomenà escultor i supervisor el seu íntim amic Fídies, amb qui discutí llargament cada detall d’un programa iconogràfic pensat per a exaltar les gestes dels atenesos i presentar els habitants de la polis com un conjunt digne d’apropar-se als déus.
•	(3.3.Relació de l'obra amb l'època: Després de les guerres mèdiques (490-479 aC), que van enfrontar els grecs contra els perses, Pèricles va emprendre el pla de reforma de l'Acròpoli, ja que els perses havien arrasat l'edifici anterior. Per finançar el temple es va aprofitar part del tresor de la lliga de Delos, que era una confederació de ciutats de l'antiga Grècia fundada per alliberar-les dels perses.

5.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)  
b) Digueu a quin estil pertany l’obra que heu triat i descriviu els elements més importants d’aquest estil. Comenteu-ne l’estructura i els espais. Utilitzeu els aspectes visibles de l’obra per donar suport a la vostra descripció. [2,5 punts] Descriu correctament les característiques principals de l’estil  al qual pertany l’obra esmentant-ne alguns trets per donar suport a la seva explicació i sense ignorar cap element formal important. (1 punt) 

•	(*1.8.Estil) Estil grec clàssic i gènere dòric (exterior) i jònic (interior)
•	, (*1.4.Màterials constructius) El temple és construït amb marbre del Pentèlic (originàriament estava totalment policromat ) i fusta per a les bigues,
•	Els carreus són molt uniformes i d’aparell isòdom.Units sense morter i amb clavilles (o grapes)de ferro forjat recobertes de plom.

•	(*1.5.Sistema constructiu ) Es tracta d’una construcció arquitravada (l'estructura dels edificis es basa únicament en les línies rectes : horitzontals i verticals). perquè , com tots els temples grecs ,es construia obeint el principi que els elements verticals (columnes i murs) aguantaven les estructures horitzontals (entaulament). 
•	Estructuralment  és molt senzilla: es basa, sobretot, en l'espai rectangular amb sostre a dues aigües i  i tè com a antecedent l’arquitectura egípcia

6.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.1. *Planta-espai) té planta rectangular de 31 m x 69 m . i s'aixeca sobre un estilòbat (graó superior) i dos esrereòbats (basament esglaonat), que formen l'escalinata per accedir a l'edifici des de qualsevol dels costats. 

El Partenó era un edifici de planta rectangular amb una cel'la interior dividida en dues estances incomunicades que el convertien en un temple doble i que feien necessàries, per tant, dues façanes d'accés amb dos pòrtics. 

El temple – seguint l’ordre dòric- és octasil , perquè té vuit columnes a la façana principal i perípter  perquè està envoltat de columnes -als laterals té 17 per banda - de:l,8 m de base per 10,5 m d'alçada. 
La ceI·la interior o naos (a)es troba dividida en dues estances incomunicades. Això feia necessàries dues façanes d’accés i  dos pòrtics que són hexàstils(b)  o de sis columnes . 
A l'interior de la sala més gran hi havia la famosa estàtua criselefantina d'Atena  a qui era dedicat el temple (c) , obra de Fídies, feta d’or i d’ivori i de 12,8m d’alçada, voltada d’una renglera doble de columnes (d)
 A la part oriental de la cel·la hi ha l'entrada principal o prónaon (e) que estava pensada perquè fos il.luminada quan sortís el sol amb els seus raigs. 
A la part occidental hi havia la sala més petita o l'opisthódomos anomenada també “ partenó” on es guardava  el tresor del temple.   L’opistodom (f)  tenia quatre columnes al centre que devien ser jòniques
V (0324) Secciò longitudinal i planta del Partenó o temple d'Atena (447· 432 aC). Atenes,. 

7.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.2. *Elements de suport) Les columnes  dòriques i murs del Partenó suporten l’entaulament, els frontons i el sostre a dues aigues. 
	Les columnes dòriques són fortes, directes i grandioses. Els fusts són robustos, de baixa alçada -entre quatre i sis vegades el diàmetre inferior-, i amb els blocs que els formen units visualment amb estries d'aresta viva. Arriben al capitell a partir d'una motllura còncava tan subtil que gairebé no s'aprecia; és el collarí. EI capitell, de formes senzilles, el formen un equí i un àbac
(2.2.* Elements sostinguts) *entaulament horirzontal format per un arquitrau (part inferior de l’entaulament que descansa sobre la columna), un fris (part central de l'entaulament clàssic, entre l’arquitrau i la comisa ) dividit en tríglifs i mètopes i una cornisa que sobresurt  (part superior de: l'entaulament, que sobresurt i protegeix la façana de l'aigua) que en recorre tot el perímetre. 
Els murs i les columnes interiors, suportaven  la coberta inclinada a dues aigües, que, a les dues façanes, desembocava en els*frontons (acabament del pòrtic en forma de triangle. A l'interior hi ha el timpà, sovint decorat amb relleus. ) respectius. Aquests estaven plens d'escultures, algunes de les quals encara es conserven. 

8.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	(2.3.Anàlisi de l’espai exterior *Volums) L’edifici està fet a escala humana (V.Protàgores  i rebuig del gegantisme egipci), .
•	El predomini de  les línies rectes, (com implica el sistema constructiu, l'arquitravat) prengué com a referent l'egípcia, també marcada per les línies rectes. (V.Temple de Luxor)
•	Mostra una  simetria pertecta de volums compactes entre un paral·lelepípede i un triangle allargats i superposats. 

9.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior*Façanes)
•	Hem de destacar que el Partenó adoptà unes proporcions atípiques amb la resta de monuments de la època, a part d’un nombre de columnes poc freqüent: 8 x 17, quan normalment (el cànon(8)) és de 6 x 13. 
•	Les façanes són octàstiles dòriques amb alts relleus de Fídies 
•	• Les façanes estan retocades molt subtilment A l'estereòbat el gruix de les columnes, la separació intercolúmnar i l'entaulament entre altres elements, s'hi poden apreciar diverses rectificacions que fan que el visitant. pugui veure la perfecció de l'edifici, ja que el conjunt de retocs salva la tendènca a la lleu deformació de l'òptica humana (0326). 

10.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior*Façanes) 
•	Aquesta construcció es un dels exemples més clars del saber en geometria per part dels matemàtics i arquitectes grecs (càlculs matemàtics molt complicats per aconseguir la simetria). 
•	Aquests van aconseguir que l’efecte òptic que produís el Partenó, no fos la deformació que es produeix en estar a sota els grans monuments; per això el que van fer va ser deformar-lo en la seva construcció per aconseguir l’efecte visual perfecte. Aquestes deformacions van ser:
•	Les columnes estaven amb “panxes” al centre  ()
•	La base (estilòbat) estava arquejada cap a dalt. 
•	El frontó (entaulament) també estava arquejat. 
•	Les columnes dels extrems estan més separades i tenen un diàmetre més gran que la resta i s’inclinen cap a dintre, per tal de resistir millor i després per compensar la sensació visual que es tomben cap enfora. (0326) Esquema de les adaptacions visuals del Partenó d'Atenes. 
•	V.Imatge:Per tal de veure el Partenó com en A, els arquitectes van corbar lleugerament l'estereóbat i l'entaulament i van rectificar les distàncies intercolumnars com en B; si el temple s'hagués construït com en A,es veuria com en C. 

11.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior* *Urbanisme) 
•	EI Partenó és el temple més important de l'Acròpoli d'Atenes (0347) i estava dedicat a la patrona d'aquesta ciutat Atena, deessa de la saviesa. 
•	Com que es va dissenyar per ser vist des de l'exterior, la seva situació amb relació als edificis que l'envolten era primordial dintre d'un urbanisme estètic. Així doncs, ·Ia persona devota que acudia a l'edifici notava en tot moment l'omnipresència del temple dalt del, turó; però, un cop era a  prop de l'Acròpoli, el perdia de vista. 

12.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior* *Urbanisme II) 

L’entrada o propileu (0342) servia d'autèntica porta presidida pel temple de Nike Àptera (0311). 
(D’ordre jònic)
Un cop el visitant accedia. a l'Interior del recinte sagrat, només veia parcialment el Partenó, perquè un seguit d'edificacions i un mur continu guiaven el pelegrí fins a la zona oriental, l'oposada al propileu, i l'obligava a fer tot el recorregut.

13.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior* *Urbanisme III)
 
•	AI llarg d'aquest itinerari el visitant podia contemplar els altres temples (0313), els santuaris, les estàtues … fins que, finalment, podia veure l’accés principal, des del qual es podia contemplar el conjunt de tot l'edifici amb les correccions òptiques que els arquitectes hi havien introduït (0326). (0313) Minesicles. Erectèon. (421-406 aC). Acròpoli d' Atenes. L'adaptació al terreny, imposada per la seva irregularitat, i les cariàtides. converteixen aquest edifici en un dels mes peculiars de l'arI grec. 

14.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
15.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
(2.3.Anàlisi de l’espai exterior* *Urbanisme v)
•	En l'època de l'hel·lenisme va destacar l'aplicació d'un urbanisme propagandistic. 
•	A partir d'aquest model, l'urbanisme va deixar de ser subtil i especulatiu, i aconseguia que el visitant apreciés la prosperitat i el poder amb la contemplació del conjunt de la polis, com, per exemple, en l'Acròpoli de Pèrgam.
•	V.Planol hipodàmic.

16.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	(2.4.ESPAI INTERIOR: Il.luminació)  
•	 A l'interior del temple la il·luminació   era mínima donat que es volia conferir a l‘edifici d'un cert misteri. Per aquest motiu no hi entrava llum exterior, si no és  que s'obrissin les portes. 
•	En els moments que s’obrien les portes, l'orientació dels raigs del sol quan sortia feia que entressin fins que il.lumiraven la imatge criselefantina d'Atenea. 

17.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	(2.5.ANÀLISI DELS ELEMENTS DECORATIUS) 
•	L’ordre arquitectònic utilitzat per a la construcció de l'edifici va ser el dòric. 
•	La decoració escultòrica del Partenó va ser encarregada al taller de Fídies.
•	 A les mètopes hi havia representades en relleu les quatre lluites mitològiques d'Atena i Teseu per defensar la ciutat contra els gegants (gigantomiàquia), els centaures (centauromàquia) (0333), les amazones (amazonomàquia) i la guerra de Troia.

(0333) FiDlES. Mètopa de la centauromàquia (447-433 aC), marbre. The Bntish Museum. Londres. La idealització de les figures fa que perdin força Interior. ês a dir, el pathos que haurien de tenir els protagonistes en plena lluita. 

V.Web: http://www.dearqueologia.com/templo_partenon_37.htm

18.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	(2.5.ANÀLISI DELS ELEMENTS DECORATIUS) II
•	El fris jònic de la cel·la mostra la processó de les Panatenees. Es trobava a l'interior, a la part superior de l'entaulament, hi havia un fris continu, característic de l'ordre jònic, on hi havia representada la processó de les Panatenees), que era la festa principal d'Atena. Avui, la majoria d'aquests relleus són al British Museum

•	Els frontons, també atribuïts a Fídies, presenten el naixement d'Atena i la lluita d'aquesta amb Posidó per la possessió de l'Àtica. 
En els timpans hi havia representats el naixement d'Atena (timpà oriental i principal) (0320) i la disputa entre Atena i Posidó per la possessió d'Atenes (timpà occidental d'accés a l'opisthódomos).

19.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	Fídies (Atenes 490 aC - 431 aC)
•	Escultor i pintor grec. Fill de Càrmides. La seva inscripció al Zeus d'Olímpia informa que fou deixeble d'Hegies i d'Hagelades i que començà a treballar vers el 470 aC. El punt culminant de la seva vida artística fou la construcció del Partenó, en temps de Pèricles, que li encomanà la direcció de les obres. 
•	A fídies se li pot atribuir, bé que no la totalitat de la decoració escultòrica del Partenó, sí la decoració general, el croquis de conjunt del fris de la Panatenees i les figures dels frontons, probablement. Per al mateix temple féu l'Atena Pàrtenos.
•	La pèrdua de confiança dels atenesos en Pèricles tingué ressò en la vida de Fídies, que fou acusat de furtar una part de l'or destinat a l'estàtua d'Atena, i fou processat, per la qual causa hagué d'abandonar la ciutat. Tots els autors posteriors han considerat l'art de Fídies com l'àpex del classicisme grec i la representació més pura de les seves característiques: perfecció, equilibri, intent de plasmar la bellesa ideal i la tendència al naturalisme.
•	V.Taller de Fídies.
20.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (b) 2.-Anàlisi formal./ Anàlisi estructural.)
•	(2.6. *Elements propis de l’estil) 
•	+ Definir L'ordre dòríc i el jònic s'originen en el període arcaic; el corinti al final del clàssic, però és utilitzat bàsicament en el període hel·lenistic. 
•	Ordre dòric. : http://www.dearqueologia.com/orden_dorico.htm
•	

21.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (c) Resumiu el significat i funció.
(3.-Comentari de l’obra./Interpretació:significat de la construcció.)
(3.1.Relació entre la funció i la forma): Aquests edificis estaven dissenyats més per ser observats des de l'exterior que no pas per celebrar-hi cerimònies a l'interior. 
Per això totes les adaptacions I els espais estan creats pensant en l'observació des de l'exterior. 
http://www.dearqueologia.com
Funció i transcendència social: 
•	El Partenó no era un temple de culte, ja que no hi havia altar, sinó que era com una ofrena monumental als déus com a agraïment dels seus favors i una demostració de la grandesa d’Atenes, mostrada amb els grans tresors i la famosa estàtua d’Atenas Pàrtenos.

22.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (c) Resumiu el significat i funció.
(3.-Comentari de l’obra./Interpretació:significat de la construcció.)
•	3.2.Elements simbòlics): EI Partenó va ser concebut com un símbol del poder polític i econòmic d'Atenes enfront dels perses i les altres polis. 
•	Per això l'Acròpoli es va redissenyar tenint en compte la voluntat de manifestar el poder d'Atenes per mitjà del subtil domini arquitectònic (cultural).

23.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (c) Resumiu el significat i funció.
(3.-Comentari de l’obra./Interpretació:significat de la construcció.)
•	(3.3.Relació de l'obra amb l'època(I)
•	 Després de les guerres mèdiques (490-479 aC), que van enfrontar els grecs contra els perses, Pèricles va emprendre el pla de reforma de l'Acròpoli, ja que els perses havien arrasat l'edifici anterior.
•	 Per finançar el temple es va aprofitar part del tresor de la lliga de Delos, que era una confederació de ciutats de l'antiga Grècia fundada per alliberar-les dels perses. 
•	Com que aquest tresor era comú a totes les polis, el desviament dels diners per fer un temple a Atenes -entre altres motius- va provocar que s'enfrontessin en la guerra del Peloponès (431-405 aC). 

•	Significació dins del seu context històric: 
•	Pèricles volia seguir de prop l’obra predestinada a simbolitzar tot allò en què ell creia. Per aquest motiu, nomenà escultor i supervisor el seu íntim amic Fídies, amb qui discutí llargament cada detall d’un programa iconogràfic pensat per a exaltar les gestes dels atenesos i presentar els habitants de la polis(9) com un conjunt digne d’apropar-se als déus.

24.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (c) Resumiu el significat i funció.
(3.-Comentari de l’obra./Interpretació:significat de la construcció.)
•	(3.3.Relació de l'obra amb l'època (II)
•	EI temple s'ha conservat en molt bones condicions malgrat que, a partir del segle VI, va ser convertit successivament en esglèsla, mesquita i, fins i tot, polvorí, que el 1687 va explotar. a causa d un bomaabardeig dels venecians. 
•	Després de les espoliacions de les escultures -el 1779- el temple es va restaurar entre els anys 1921 i 1929. 

–	Historia del temple: 

•	El 334 aC Alexandre el Gran féu col·locar uns escuts de bronze daurat a l'edifici i, a l'època de la dominació romana, Neró instal·là una inscripció sobre l'epistili(13). Transformat posteriorment en església bizantina dedicada a la Saviesa Divina (Santa Sofia), a l'època de la dominació catalana d'Atenes (s XIV) passà a ésser església llatina (Santa Maria de Cetines). 
•	Pere III de Catalunya-Aragó, sensible a la seva bellesa, manà que un guàrdia especial custodiés el Partenó nit i dia. El 1456 els turcs el convertiren en mesquita i, el 1687, durant el setge dels venecians, una bomba caigué sobre el temple —que servia de polvorí— i el destruí en part. 
•	El 1779 Lord Elgin n'extragué una gran part de les escultures i les transportà a Londres, on actualment formen part del British Museum. A partir de l'any 1833 foren començats els primers treballs de reconstrucció arqueològica. Actualment, el Partenó s’enfronta a un nou enemic, l’erosió madiambiental.

24.COMENTARI SEGONS MODEL PAU 2005 (c) Resumiu el significat i funció.
(3.-Comentari de l’obra./Interpretació:significat de la construcció.)
•	(3.4. Transcendència de l'obra)
•	EI Partenó, juntament amb el Panteó d'Agripa (0424), ha estat l'edifici més influent de la història de l'art. Ja en el seu moment fou qualificat com una de les grans creacions artístiques, i al llarg del temps s'ha considerat un punt de referència estètica. De fet, s'hauria conservat gairebé intacte si no hagués estat pel bombardeig dels venecians. Els romans van divulgar les proporcions, les mides i les formes de l'edifici i ,a partir d'aleshores, tota l'arquitectura occidental ha girat, indirectament o directament, a l'entorn del Partenó. 
•	Evolució històrica: reutilitzacions:L’edifici va ser transformat en esglèsia cristiana al s.VI  i en mesquita al s.XV.En la guerra entre turcs i Venècia, al s.XVII, va ser destruit de forma que l’edifici actual és una reconstrucció que es troba amenaçada per l’erosió i el turisme massiu.

•	Exemple de la influència d'aquest edifici és la Madeleine de Paris (1124), per bé que també té una clara influència de la Maison Carrée de Nimes (0413).