El fòssil s'ha begut l'aigua !

Mentre estàvem parlant d'uns fòssils que havia portat en Marc, en Víctor va donar la idea de que si posàvem el fòssil en un got amb aigua, potser es desfaria. Molts nens van dir "ho podem provar." Vam agafar un got i hi vam posar uns dos dits d'aigua, fins que el fòssil va quedar cobert. 
Un dia, passades ja tres setmanes, en entrar a la classe, estaven molt cridaners.
Víctor: 		El fòssil s'ha begut l'aigua!
Marc:			El fòssil no pot beure aigua perquè no té boca.
Lara Piña:		L'aigua se l’ha quedat el fòssil.
Judit:			L'aigua la té a la panxa.
Arnau:		Algun nen gran potser ha tirat l'aigua.
Víctor:		No té "nariz " però té boca. 
Mestra:		Mireu el moniato, que també esta amb aigua.
Joan:			Les arrels es beuen l'aigua i li creixen fulles.
Mestra:		Jo no veig que el fòssil li hagi canviat res.
Arnau:		Podríem posar un got amb aigua i el fòssil i un altre got amb aigua sense fòssil.
Decidim de posar els dos gots amb aigua, un amb el fòssil i l’altre no.

Què ha passat amb l’aigua ?
Al cap de deu dies mirem el que ha passat en els dos gots
Víctor:		S'ha assecat l'aigua.
Lara Pascual:	Se l'ha begut el fòssil.
Laia:			Se l'ha begut el fòssil i l'altre s'asseca't.
Joan:			S'asseca't l'aigua dels dos.
Lara Piña:		S'ha gastat l'aigua.
Mestra:		I com us sembla que s'asseca't?.
Víctor:		S'asseca't pel sol.
Coral:			Li entra sol.
Arnau:		L'aigua devia estar freda i amb la calefacció l'aigua s'ha tornat calenta, i la calefacció se la deu haver emportat a la màquina de la calefacció.
Ona:			El fòssil es deu beure l'aigua i l'altre amb el sol deu tocar l'aigua i es queda fred.
Mestra:		Com es deu haver gastat l'aigua.
Lara Piña:		Es gasta amb llum el sol.
Mestra:		Podem mirar si quan l'aigua s'asseca hi queda també aquella sorreta blanca que hi havia en el primer got del fòssil.
Joan:			Quan l'aigua s'asseca queda enganxada.
Víctor:		No és sorra, són gotetes petitones que s'enganxen en el got.
Torno a llegir el que havien dit, i l’Ona rectifica i diu. 
Ona:	Dolors, no. Jo crec que tots dos s’han assecat amb la calor de la classe.
Parlem d'on surt la escalfor i fan un dibuix de com els sembla que s'ha assecat l'aigua. Descobrim que a la classe hi tenim fonts d’escalfor:
Quan entra una mica el Sol.
El radiador.
Els florescents.
Decidim investigar més. 
Nens:	Dolors,  podríem posar un got amb aigua a sobre el radiador, un  altre a sobre el prestatge i un altre a sota el radiador.
Mestra:		Bona idea.  Tots hi esteu d'acord ?
Nens:			Sí, sí......

Com organitzem la investigació
Dakota:	Hem fet una ratlleta igual als tres gots, hem posat aigua fins la ratlleta de cada got.
Alberto:	Un got l'hem posat a dalt del prestatge, un altre sobre el radiador i l'altre a sota el radiador.

Representem com ens imaginem que l'aigua s'asseca.
Entre tots triem els dibuixos que representen millor l'evaporació de l'aigua. Després de parlar-ne, veuen que a la classe no hi sol, però trien uns dibuixos que està representat el sol, perquè es veu l'aigua com marxa.

Què ha passat
•	L’aigua de sobre el radiador s’ha assecat més ràpid. La del prestatge i de sota el radiador s’ha evaporat més a poc a poc.
•	L’aigua de sobre el radiador ha trigat cinc dies en evaporar-se. L’aigua de sobre el prestatge i la de sota el radiador ha trigat molts dies en evaporar-se, quasi un més.

Podem dir que...
•	L’aigua s'evapora.
•	Amb l'escalfor directe, l'aigua  s'evapora ràpid.
•	Sense escalfor directe, l'aigua s'evapora a poc a poc. 

Intentem buscar explicacions:
Ona:		L'escalfor del radiador s'escampa per tota la classe.
Arnau:	El de sota el radiador, el terra és fred.
Víctor 	Com que el terra és fred, l'aigua no s'asseca tant.
Chiaki:	Potser que el calor ha anat pel prestatge i a dalt de la classe.
Lara Piña:	Per tota la classe.
Ona:		L'aigua s'escalfa, ho he provat a casa. He posat l'aigua en una cassola i s'ha assecat ràpid perquè el foc dóna molta escalfor.
Joan:		Jo no estic d'acord que l'aigua s'asseca. L'aigua es converteix en vapor i es reparteix per tota la classe.
Dakota:	Jo crec que ha bullit.
Judit:		L'escalfor del radiador ha fet que l'aigua s'ha convertit en vapor

I aquí vam deixar la nostra investigació sobre l’evaporació. Si voleu saber què més diem sobre l’aigua, cliqueu a CONVERSA. Fins una altra

Conversa: PARLEM DE L’AIGUA

Joan:		Què passa amb l’aigua quan s’evapora, com és que no cau a terra.
Lara Piña:	Com si fes que plogués.
Mestra:	Aquesta aigua sempre està a la classe.
Joan:		S’escapa per les finestres.
Pau:		Ah,  i es posa sobre les plantes.
Mestra	Voleu dir que és la rosada.
Mestra:	I la que està per dins de l’escola.
Joan:		No cau perquè hi ha escalfor.
Mestra:	Algú sap quan fred ha de fer perquè passi això?.
Joan:		Fred de neu.
Mestra:	Hi té que veure gaire amb la neu.
Arnau:	La neu surt de terra i la neu va pujant, quan fa molt fred cau rodonetes de neu.
Joan:		Els núvols són aigua que s’evapora’t del carrer i se’n van a trobar a un lloc.
Mestra:	Té a veure l’aigua del got, amb l’aigua de la pluja.
Marc:		No té a veure res perquè l’aigua que cau del cel.
Lara Piña:	Una pregunteta, quan puja la goteta es pot encallar en el núvol.
Marc:		Si es refreden, bastant cau pluja i si es refreda molt cau neu.
Joan:		Si cau els núvols calents cau pluja i és fred cau neu.
Oscar:	Quan és de nit queia neu i aigua.
Àgata:	Com s’asseca i perquè s’evapora l’aigua.
Marc:	Miguel Àngel, perquè tu penses el mateix que jo i no penses un altre cosa, perquè tu has fet una pregunta i jo ja ho havia explicat.
Arnau si l’aigua s’evapora també es pot evaporar l’aigua calenta també i tu has dit l’aigua freda.
Joan:	Quan poses una cassola amb aigua les gotes queden a dalt i això va ràpid.
Mestra:	Què li passa l’aigua que es pugui fer gel, vapor i aigua.
Chiaki:	L’aigua no fa soroll i altres coses si.
Àgata: 	Quan algú es fa mal el gel no es desfà.
Mestra:	Ja sabem si posem l’aigua amb calor s’evapora, si la posem al congelador es fa gel.
	Com deu ser l’aigua per dins?.
	Una pedra pot fer el mateix que fa l’aigua.
Arnau:	Per dins és blau i també és aigua.
Chiaki:	L’aigua és transparent i la del mar és més i es veu de color blau.
Mestra:	Com deu estar feta per dins l’aigua que fa aquestes coses?.
Pau:	Màgia.
Mestra:	Pau ens ho podries explicar?.
Pau:	Perquè m’ho penso, no ho ser explicar.
Arnau:	L’aigua del riu va per uns tubs i va a les aixetes.
	L’aigua del mar és quan plou.
	La del mar la treuen per uns tubs del mar al riu i del riu a les aixetes.
Joan:	Perquè l’aigua del riu és dolça i la del mar és salada.
Arnau:	Quan passa pel tub es torna dolça.
Pau:	Perquè l’aigua del riu és transparent i la del mar és blava.
Mestra:	La Chiaki ens ho ha explicat. 

És important saber escoltar.